Obecní dům Praha
![Obecní dům - secesní budova]()
K myšlence postavit v místech bývalého Královského dvora
reprezentační a společenský dům královského města Prahy dal podnět
Pamětní spis Měšťanské besedy zaslaný roku 1901 městské radě.
![Smetanova síň]()
V Obecním domě se konaly významné události pro český národ. 28. října
1918 byla ve Smetanově síni vyhlášena nová samostatná Československá
republika. Konala se zde i první zasedání nově ustanovené československé
vlády a parlamentu. Dodnes tuto událost připomíná
pamětní deska J.
Šejnosty se jmény
pěti politiků, kteří převzali moc jménem nově vzniklého státu Čechů a
Slováků.
![Primátorský sál]()
Na výzdobě Obecního domu se podíleli přední čeští umělci, mezi něž se
řadí např, Alfons Mucha, který alegorickými malbami vyzdobil Primátorský
sál, Max Švabinský, jenž je autorem obrazů národních buditelů v Riegrově
sále. Dále Jan Preisler, který namaloval obrazy pro Palackého sál,
Mikoláš Aleš je autorem kolorovaných kreseb, které zdobí suterénní
prostory. Nesmíme zapomenout ani na sochaře jako byli Čeněk Vosmík,
Ladislav Šaloun či Josef Myslbek. Nad hlavním vchodem objektu je
rozsáhlá mozaika od Karla Špilara, nazvaná Hold Praze.
![Francouzská restaurace]()
Ve slavné Francouzské restauraci se natáčel i film oskarového
režiséra Jiřího Menzela Obsluhoval jsem anglického krále, natočený na
motivy stejnojmenné knihy Bohumila Hrabala.
![Plzeňská restaurace]()
Plzeňská restaurace nabízí v půvabném stylovém prostředí to nejlepší
z české kuchyně..
Osobnosti tvůrců Obecního domu
![]()
Antonín Balšánek
1865 Český Brod - 1921 Praha
Architekt a urbanista. Vystudoval Českou techniku v Praze, navštěvoval
kreslířské kurzy na Akademii (prof. A. Lhota), cestoval po Německu a
Itálii. Později se stal profesorem na ČVUT v Praze. Jeho ranné práce
jsou neseny duchem historismu, později se však přiklonil k florální
secesi. K jeho významným realizacím patří návrhy divadel v Plzni a v
Pardubicích, Městské muzeum v Praze (1899-1902), výzdobu mostu Legií
(1901) u Národního divadla. Mezi léty 1910-1920 se účastnil
architektonických soutěží, například na regulační plán Malé Strany,
Hradčan a Letenské pláně či na most v Petrohradě. Jeho nejznámějším
projektem je Obecní dům v Praze, na němž se podílel spolu s Osvaldem
Polívkou (1859-1931).
![]()
Osvald Polívka
1859 Enns u Lince (Rakousko) - 1931 Praha
Architekt a urbanista. Studoval na české technice v Praze. Po ukončení
studia asistoval od roku 1889 u Josefa Zítka a současně praktikoval u
architekta Achilla Wolfa. Samostatně začal tvořit počátkem 90. let.
Podnikl studijní cestu do Německa a Itálie. Osvald Polívka patřil k
nejvýznamnějším projektantům přelomu 19. a 20. století, byl žádaným
dekoratérem řady monumentálních budov, zabýval se též problémy regulace
náměstí Republiky, Staroměstského nám. a dalších. Jako vynikající
kreslíř si řadu štukových dekorací, kovových a keramických prvků i
vitráží navrhoval sám a na jejich realizaci spolupracoval s řadou
významných výtvarníků (např. s Frantou Anýžem). Mezi jeho nejvýznamnější
práce patří obchodní dům U Nováků ve Vodičkově ulici (1902-1903), budova
pojišťovny Praha na Národní třídě a s ní sousedící Topičův dům
(1905-1907) či Obecní dům v Praze
Obecní dům na Internetu
![]()
Virtuální prohlídka obecního domu na stránkách
www.virtualtravel.cz/obecni-dum.html
![http://www.obecni-dum.cz/]()
www.obecni-dum.cz
Oficiální stánky Obecního domu.
|
Okolí Obecního domu
![Obecní dům]()
Zadní vstup do Obecního domu
/ z Královodvorské ulice / s plastikami Františka Úprky a Josefa Mařatky.
![Prašná brána]()
Prašná brána, jedinečný pozůstatek gotického obranného systému Starého Města
spojovala ve středověku Prahu s jednou z hlavních zemských cest, která vedla
do Kutné Hory. Ta byla, díky svému stříbrnému bohatství, největší a
nejdůležitější pokladnicí celého království. Proto přenesl Václav IV. roku
1383 své sídlo ze špatně přístupného Pražského hradu právě k Prašné bráně.
Zde dal na místě dnešního Obecního domu postavit svou rezidenci - Králův
dvůr.
V něm pak od roku 1454 také žil a působil po 17 let zprvu zemský správce a
později český král Jiří z Poděbrad
![Stará mincovna]()
Nedaleko od bývalého Králova dvora dodnes stojí historický dům číslo 36
zvaný Stará mincovna, kde se v roce 1420 razily peníze.
![Ateliér Maxe Švabinského]()
V ateliéru ve vedlejším domě tvořil Max Švabinský, jeden z
nejvýznamnějších českých umělců dvacátého století a autor bankovek
prvního československého státu.
![ČNB]()
Dnes je emitentem českých mincí Česká národní banka. Její budova stojí
naproti Obecního domu.
Z výzdoby Obecního domu
Na výzdobě Obecního domu se podíleli ve své době nejvýznamnější čeští
malíři a sochaři – Jan Preisler, Mikoláš Aleš, Max Švabinský, František
Ženíšek, Ladislav Šaloun, Josef Mařatka, Josef Václav Myslbek, Alfons Mucha.
![Deska s plaketami v Českém klubu]()
Desku s plaketami J. Šejnosty z roku 1921 s portréty tzv. mužů 28. října F.
Soukupa, A. Rašína, A. Švehly, J. Stříbrného a V. Šrobára navrhl V. Hofman.
Nese text navržený historikem J. Pekařem „Touto místností kráčely dějiny,
zde očekávaje zhroucení Rakouska a připravuje české osvobození zasedal
Národní výbor. Zde v den triumfu dne 28. října 1918 ujal se vlády České
země, zde naplnilo se slovo Komenského: ,Vláda věcí tvých se k tobě vrátí
lide český.‘“
|